![](https://www.tvsa.ba/wp-content/uploads/2024/06/Capture-780x470.jpg)
Ministar za boračka pitanja Kantona Sarajevo Omer Osmanović potpisao je danas ugovore za podršku projektima pisane riječi s tematikom iz perioda odbrambeno-oslobodilačkog rata 1992 – 1995. godine.
Ugovori su potpisani sa 29 pojedinaca – autora i predstavnika udruženja koji su, u skladu sa Javnim pozivom koji je raspisalo Ministarstvo za boračka pitanja, ostvarili pravo na ovaj vid podrške za tekuću godinu.
Finansiranjem ovih projekata bit će obuhvaćeno snimanje dokumentarnih filmova, štampanje, objave i promocije knjiga, te monografija i časopisa.
“Kultura sjećanja treba da bude strategija sa strateškim projektima i upravo to radimo kroz ovaj projekt. S tim ciljem smo osnovali jedan tim u čijem sastavu su profesori i akademici koji će raditi na toj strategiji, koja će imati radni naziv ‘Čudo bosanskog otpora-kultura sjećanja’. Danas imamo 29 potpisnika i svaki put pozivam da se što više ljudi prijavi na ove naše javne pozive, jer sve što je zapisano i snimljeno to će ostati našim budućim naraštajima. Za njih to sve ovo radimo. Kultura sjećanja mora da bude prisutna i da pobijedi kulturu zaborava i revizionizma koja je na snazi od naših istočnih i zapadnih susjeda. Pozivam sve koji se dosada nisu usudili da apliciraju na ove pozive Ministarstva koje ćemo i narednih godina sigurno raspisivati”, poručio je resorni ministar Osmanović.
Udruženje Prva slavna viteška brigada, potpisnik sporazuma s Ministarstvom za boračka pitanja, snima film koji nosi naziv „Put slave, čast Prve slavne viteške brigade”.
„Važno je da kažemo mladim naraštajima šta se dešavalo od 1992. do 1995. godine, ko je bio agresor, a ko žrtva. Mi, borci Prve slavne viteške, nismo kaljali svoj obraz u časnoj odbrani, samo smo branili naš narod i naše porodice. To ćemo predstaviti na filmu koji je u pripremi i koji bi 5. decembra, na Dan brigade, trebao biti prezentiran”, istakao je predsjednik udruženja Prva slavna viteška brigada Nusret Aganović.
Dželal Ibraković, bivši ratni novinar koji je pisao za brojne listove tokom agresije s ratišta sjeveroistočne Bosne, također je aplicirao na ovaj javni poziv. Namjera je da se sabrani tekstovi koje je pisao objave pod nazivom „Svjedoci slobode”. Tome će prethoditi i panel diskusije kako bi se mladima približilo kako su pisane riječi u tom vremenu nastajale i kako su bile uistinu svjedoci slobode, te koliko je pisana riječ važna u kulturi sjećanja.