Ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, Elmedin Konaković, danas se, trećeg dana zasjedanja Generalne skupštine UN-a, sastao s ministrima zemalja članica Američko-jadranske povelje (A5).
Konaković se u obraćanju osvrnuo na sigurnosne okolnosti sa kojima se svijet trenutno suočava sa uvjerenjem da je današnji susret istovremeno i potvrda volje i spremnosti regije zapadnog Balkana da intenzivira daljnju saradnju, reafirmira partnerstvo u duhu poštovanja dobrosusjedskih odnosa i zajedničkih interesa.
Svoj stav i nadu o svjetlijoj budućnosti EU i zapadnog Balkana ministar je ilustrovao citatom Nelsona Mandele „Uvijek se čini nemogućim, dok se ne učini“.
Objasnio je to podsjećajući da je regija zapadnog Balkana u posljednja dva desetljeća postigla značajan napredak iako je imala vrlo mračnu poslijeratnu stvarnost i tada se činilo nemogućim dovesti u savez zemlje zapadnog Balkana.
– Sada su Albanija, Hrvatska, Crna Gora i Republika Sjeverna Makedonija članice NATO-a, Hrvatska je članica i NATO saveza i EU. Bosna i Hercegovina je zemlja kandidat za članstvo u EU i na tom putu napreduje, a saradnja BiH sa NATO savezom također umnogome doprinosi stvaranju naprednijeg i mirnog okruženja u regionu – kazao je Konaković.
Podsjetio je da se situacija posebno u BiH činila nemogućom ali nedavno usvojeni reformski zakoni nedvojbeno čine potrebne korake koji BiH približavaju EU.
– Trenutno je ključno da EU partneri prepoznaju i priznaju tu činjenicu, uvide naš napredak i da budući izvještaji Europske komisije pokrenu BiH prema paketu proširenja. Potrebno nam je razumijevanja i međusobno pomaganje u zajedničkim ali i pojedinačnim ciljevima koji vode u EU porodicu – kazao je.
Smatra da je ruska invazija na Ukrajinu podstakla EU da shvati stratešku važnost regije zapadnog Balkana te da je zapadni Balkan potvrdio punu i nedvosmislenu predanost perspektivi članstva u EU i poziva na ubrzanje pristupnih procesa.
– Ovo je savršen zamah i trenutak koji čelnici EU trebaju iskoristiti za integraciju regije. Zapadni Balkan intenzivira strateški dijalog sa institucijama EU i kako je nedavno na samitu Brdo-Brijuni rečeno da se EU i zapadni Balkan trebaju što prije pripremiti za proširenje, najkasnije do 2030. godine, možemo učiniti ono što se činilo nemogućim i to zajedničkim radom na dostizanju europskih standarda, dobrim upravljanjem, funkcionalnom trgovinom, gradeći stabilnost i sigurnost. Bilateralna i multilateralna saradnja moraju biti kontinuirani – kazao je.
Na kraju je šef bh. diplomatije izrazio nadu i optimizam da će naporan rad i transformacija zabilježiti rezultate koji će BiH i regiju zapadnog Balkana dovesti do konačnog cilja, saopćeno je iz Ministarstva vanjskih poslova BiH.